A szöveg csak Firefox böngészőben jelenik meg helyesen. Használja a fenti PDF file-ra mutató link-et a letöltésre.Megoldásvázlatok a 2013/4. sz. emelt szintű gyakorló feladataihoz
I. rész
1. Az iskolai sakkbajnokságon mindenki pontosan egyszer játszott mindenkivel. Amikor partit lejátszottak, akkor még mindenkinek négy volt hátra. Hányan szerepeltek ezen a bajnokságon? (11 pont)
Megoldás. Legyen a szereplők száma . Az összes mérkőzések száma: . Ha mindenkinek még 4 játék van hátra, az összesen még lejátszandó partit jelent. Ezért a lejátszott mérkőzések száma: amiből az másodfokú egyenletet kapjuk. A gyökök: , . Vagyis 12 fő szerepelt a bajnokságon.
2. Ábrázoljuk a következő függvényeket: az hozzárendeléssel megadottat a intervallumon; a hozzárendeléssel megadottat a intervallumon; a | | hozzárendeléssel megadottat a intervallumon. (13 pont)
Megoldás. A megadott intervallumon így írhatjuk az függvény hozzárendelési szabályát: | | Vagyis ezen az intervallumon a függvény konstans, a mellékelt ábrán látható a képe.
A függvény hozzárendelési szabályát át tudjuk alakítani: | | A és a miatt , ahol egész számot jelöl. A megadott intervallumra esik a ; 0; 1 esetén kapott érték, vagyis a függvény nincs értelmezve a , és helyeken, egyébként a függvény konstans. A mellékelt ábrán látható a képe.
A logaritmus definíciója alapján tudjuk, hogy pozitív valós szám, de nem egyenlő 1-gyel.
A függvény hozzárendelési szabályában minden logaritmust átírhatunk 2013-as alapra:
3. Oldjuk meg az egyenletet, ahol tetszőleges, -nél nagyobb, pozitív egész szám: | | (13 pont) |
Megoldás. Az egyenlet bal oldalán tagú összeg szerepel, az összeg minden tagja nemnegatív valós szám. Nemnegatív valós számok összege csak úgy lehet nulla, ha mindegyik nulla. A négyzetgyökök alatt álló másodfokú kifejezéseknek megkeressük külön-külön a zérushelyeit. Kezdjük az általános taggal, az -gyel. Mivel a két zérushely összege , szorzata pedig , azért a zérushelyek: , . Vagyis minden tetszőleges, 1-nél nagyobb, pozitív egész szám esetén a másodfokú kifejezések egyik zérushelye az 1 lesz. Ezek szerint az egyenlet egyedüli megoldása az 1.
4. Írjuk fel annak a körnek az egyenletét, amelyre illeszkedik az pont, továbbá az egyenletű kört az pontban érinti. (14 pont)
Megoldás. Az adott kör középpontjának koordinátái: . A keresett kör középpontja rajta van az és a pontokra illeszkedő egyenesen. Ennek az egyenesnek az irányvektora: , vagyis az egyenlete: . A keresett körnek a húrja, ezért a kör középpontja illeszkedik az és az pontok által meghatározott húr felezőmerőlegesére is. A húr felezőpontja: , a húrfelező egyenes normálvektora: , vagyis az egyenlete: . A két egyenes metszéspontjának koordinátáit a következő egyenletrendszer megoldásával kapjuk: Vagyis a kör középpontjának koordinátái: . A keresett kör sugarának hosszát is kiszámíthatjuk, az és a pontok távolságaként: A keresett kör egyenlete:
II. rész
5. Az egyenlő szárú háromszög alapja 26 cm, a szárai 85 cm hosszúak. Legyen az alap felezőpontja , a beírt körének a középpontja , a köré írt körének a középpontja , a súlypontja , a magasságpontja . Mekkora az háromszög kerülete? Milyen hosszú az szakasz? Mekkora az szakasz hossza, és mekkora szögben látszik az szár az pontból? (16 pont)
Megoldás. Az háromszög oldalának hosszát az és az szakaszok különbségeként kapjuk. A feladatban szereplő , , , , és pontok egy egyenesre illeszkednek, a csúcsból húzott magasságra, hiszen az háromszög egyenlő szárú. Ennek a magasságnak a hosszát Pitagorasz-tétellel kiszámítjuk az derékszögű háromszögből: Mivel a súlypont a súlyvonalon az oldalhoz közelebbi harmadolópont (és most súlyvonal), így cm. A háromszög köré írt köre az alap egyenesétől távolságra van, ahol a körülírt kör sugara. Az háromszögben Pitagorasz-tétellel (1. ábra):
ebből . ![](upload/abr86/ab86025.png) 1.ábra Vagyis | | Ezek alapján: | | , az szakasz hosszát az derékszögű háromszögből Pitagorasz-tétellel kapjuk: | | Tehát az háromszög kerülete: | |
A beírt kör középpontja az alaptól távolságra van (ahol a beírt kör sugarának a hossza), ezért a beírt kör sugarát meghatározhatjuk az háromszög területének kétféle felírásából: , ahol a háromszög kerületének a fele: . Ekkor , ebből Tehát a beírt kör középpontja az alap egyenesétől cm-re van.
![](upload/abr86/ab86026.png) 2.ábra Használjuk a 2. ábra jelöléseit. Meghatározzuk a szárhoz tartozó magasság hosszát. Írjuk fel az háromszög területének kétszeresét kétféleképpen: | | Az derékszögű háromszögből Pitagorasz-tétellel: | | Mivel (a szögeik páronként egyenlők), azért a megfelelő oldalak aránya egyenlő: | |
Mivel a keresett szög az derékszögű háromszög csúcsánál található külső szöge, azért meghatározzuk az -nél lévő belső szöget: | | Vagyis a keresett szög nagysága: .
6. Oldjuk meg a következő egyenletrendszert az egész számpárok halmazán: | | (16 pont) |
Megoldás. A feladat értelmezési tartománya: tetszőleges, egész szám. A második egyenlet szerint: . Ekkor: Ezt az első egyenletbe beírva: | | Tudjuk, hogy olyan nemnegatív egész szám, hogy egy háromhatványnál 1-gyel kisebb. Írjuk a harmadfokú egyenletet a következő alakban: . A zárójelben szereplő tényező egész szám, ezért a 2080 osztója kell, hogy legyen. A fentieket felhasználva lehetséges értékei: 2, 8, 26, 80. Ezeket behelyettesítve a harmadfokú egyenletbe kapjuk, hogy csak az a gyöke. Visszahelyettesítéssel: . Vagyis az egyenletrendszer egyedüli megoldása: , .
Megjegyzés. Az ismeretében a harmadfokú egyenletet alakra tudjuk hozni. Így is látható, hogy csak egy megoldása lesz az egyenletrendszernek (hiszen a másodfokú kifejezés diszkriminánsa negatív).
7. Határozzuk meg az függvény integrálját a intervallumon. Mennyivel kell a megadott intervallumot eltolni, hogy az integrál legyen? (16 pont)
Megoldás. | |
Legyen az eltolás nagysága negatív irányba . Ekkor a következő integrált írhatjuk fel:
Vagyis a másodfokú egyenlet megoldásait kell megadnunk: Tehát az intervallumot eltolhatjuk , illetve egységgel.
Megjegyzés. Az kérdésre adott válaszunk alapján látható, hogy a kérdésben az fogalmazódott meg, hogy az integrál értéke duplázódjon meg az eltolás hatására. A kérdésben természetesen azért szerepel 18, mert az első kérdésre rosszul válaszolók így erre a kérdésre jó választ adhatnak.
8. Adott a következő számsokaság: 1, 1, 2, 4, 8, 8, 8, 9, 13. Igazoljuk a fenti számsokaság esetén, hogy a számtani közepénél kisebb számok tőle számított távolságainak az összeg ugyanakkora, mint a nála nagyobb számok tőle számított távolságainak az összege. Adjuk meg a fenti számsokasághoz azt a középértéket, amelyhez a számadatok tőle számított abszolút távolságainak összege minimális. Adjuk meg a fenti számsokasághoz azt a középértéket, amelyhez a számadatok tőle számított távolságainak négyzetösszege minimális. (16 pont)
Megoldás. A számsokaság számtani közepe: | | A számtani középnél kisebb számok tőle számított távolságainak összege: | | A számtani középnél nagyobb számok tőle számított távolságainak összege: | | Vagyis a két összeg valóban ugyanakkora. A szöveg alapján azt az számot keressük, amelyre a következő összeg minimális: | | Nézzük először az hozzárendelésű függvényt.
Ezek alapján elkészíthetjük az f1 képét. Az f1 minimumhelyeinek halmaza: [1;13]. Hasonlóan tudjuk ábrázolni közös koordinátarendszerben az
f2(x)=|1-x|+|9-x|,f3(x)=|2-x|+|8-x|,f4(x)=|4-x|+|8-x|
hozzárendeléssel adott függvényeket, végezetül pedig az hozzárendeléssel adott függvényt is. Az f2 minimumhelyeinek halmaza: [1;9]. Az f3 minimumhelyeinek halmaza: [2;8]. Az f4 minimumhelyeinek halmaza: [4;8]. Az f5 minimumhelyének halmaza: {8}.
Mivel | f(x)=f1(x)+f2(x)+f3(x)+f4(x)+f5(x),és[1;13]⊃[1;9]⊃[2;8]⊃[4;8]⊃{8}, | azért a keresett minimumhely a 8. A keresés során az is kiderült, hogy a kapott szám pontosan a számsokaság mediánja. c) A szöveg alapján azt az x számot keressük, amelyre a következő összeg minimális:
f(x)=(1-x)2+(1-x)2+(2-x)2+(4-x)2+(8-x)2+(8-x)2+(8-x)2++(9-x)2+(13-x)2.
Ezt a következő alakban is írhatjuk:
f(x)=9x2-2(1+1+2+4+8+8+8+9+13)x++(12+12+22+42+82+82+82+92+132).
Tudjuk, hogy az f(x)=ax2+bx+c (ahol a>0) hozzárendeléssel megadott másodfokú függvény minimumhelye: x=-b2a. Jelen esetben: | x=--2(1+1+2+4+8+8+8+9+13)2⋅9=1+1+2+4+8+8+8+9+139=6. | Vagyis a keresett minimumhely a 6. A keresés során az is kiderült, hogy a kapott szám pontosan a számsokaság számtani közepe.
9. Határozzuk meg azt a hegyesszöget, amelyre a | 4sin2x-4sin2xcos2x+1sin2x | kifejezés minimális. Mennyi ez a legkisebb érték? (16 pont)
Megoldás. Hegyesszögek esetén a kifejezés értelmezve van. Alakítsuk a kifejezést a következő módon: | 4sin2x-4sin2xcos2x+1sin2x=4-4cos2x+1sin2x=4sin2x+1sin2x. | A 4sin2x és az 1sin2x minden hegyesszög esetén pozitív valós szám. Ismerjük két pozitív valós számra a mértani és a számtani közép közötti összefüggést: ab≤a+b2. Egyenlőség a=b esetén van. Alkalmazzuk ezt az a=4sin2x és a b=1sin2x értékekre: | 4sin2x⋅1sin2x≤4sin2x+1sin2x2, | amit így írhatunk: | 2⋅4sin2x⋅1sin2x=2⋅2≤4sin2x+1sin2x. | Tehát a minimális érték 4, ami esetén lép fel. Ekkor 4sin4x=1, vagyis sinx=±1. Mivel x hegyesszög, azért x=π4.
Megjegyzés. A 2(2sin2x+12sin2x) egy pozitív szám és reciprokának összegének a kétszerese, ami akkor minimális, ha a szám 1. |
|